(A kép forrása: VG)
Az ukrán elnök az amerikai ABC hírtelevíziónak adott interjúban arról beszélt: már nem ragaszkodik annyira Ukrajna NATO-csatlakozásához, mint korábban, és kész egyeztetni Vlagyimir Putyinnal a kelet-ukrajnai szakadár területek státuszáról is.
Volodimir Zelenszkij exkluzív interjút adott az ABC hírtelevíziónak, ahol értékelte az orosz-ukrán háború elmúlt 13 napját, és jelezte: kész a kompromisszumra a béke érdekében, és vannak javaslatai az Oroszország által támasztott feltételek teljesítésére is.
„A NATO-csatlakozás kérdését tekintve már régen lehiggadtam, miután megértettem, hogy a NATO nem áll készen arra, hogy felvegye tagjai közé Ukrajnát. A szövetség fél, fél a vitás lépésektől, fél szembekerülni Oroszországgal. Soha nem akartam egy olyan ország elnöke lenni, amelyik térden állva könyörög valamiért. Nem is leszek ilyen.
Nem engedünk az ultimátumoknak, de van lehetséges megoldásunk az oroszok követeléseire” – hangsúlyozta az ukrán elnök, aki szerint most arra lenne szükség, hogy Vlagyimir Putyin párbeszédet kezdjen velünk. Zelenszkij szerint Ukrajnának a jövőben közös védelmi megállapodást kellene kötnie minden szomszédjával.
„Vlagyimir Putyin az egyetlen ember, aki be tudja fejezni ezt a háborút”
– hangsúlyozta Zelenszkij, aki nemcsak Ukrajna NATO-csatlakozásáról mondana le, de a szakadár területek jövőjét tekintve is kész kompromisszumot kötni; vélhetően egy népszavazást kezdeményezne a donyecki és a luhanszki területek sorsáról. Az ukrán elnök hangsúlyozta: az a fontos, hogy a Donyeck-medencében élő emberek dönthessenek arról, hogy Ukrajnában szeretnének-e élni, és az ukránoknak is legyen lehetőségük véleményt nyilvánítani arról, mit akarnak a szakadár területekkel.
„Minden ukrán katonára tíz orosz katona jut, és minden ukrán tankra ötven orosz páncélos”
– érzékeltette az erőviszonyokat Zelenszkij, hozzátéve, hogy az ukránok még ilyen körülmények között is a végsőkig ellenállnak az orosz inváziónak.
Az ukrán elnök hangsúlyozta: nem csak rajtuk múlik, hogy meddig tudnak kitartani; ha elfoglalják a városaikat, gerillaháborúba kezdenek – figyelmeztett Zelenszkij, megismételve korábbi kijelentését, miszerint Oroszország nem áll meg Ukrajnánál.
„Holnap Litvánia, azután Lengyelország kerülhet sorra.”
Zelenszkij szerint kulcsfontosságú, hogy az Egyesült Államok légtérzárat vezessen be Ukrajna felett, enélkül minden erőfeszítésük hiábavaló. A NATO ezt a felvetést, a konfliktus eszkalálódásának kockázatára hivatkozva mindeddig elutasította. Az ukrán elnök elmondta, hogy harci repülőket is kért a NATO-tagországoktól, hogy felvegyék a harcok az orosz légierő ellen, de eddig nem érkezett pozitív válasz egyetlen tagországtól sem.
„Ukrajnában maradok, amíg a háború véget nem ér; szeretném, ha úgy érne véget, mint az amerikai filmek: happy enddel”
– reagált Zelenszkij az amerikai szolgálatoknak arra a felajánlására, hogy kimenekítik az országból, így előzve meg az ellene irányuló merényletkísérleteket.
(Forrás: VG)
Cseresnyés Péter országgyűlési képviselő is tagja volt annak a Szijjártó Péter vezette küldöttségnek, amely a szlovéniai Bledben tárgyalt.
Több magyarországi településen is érezték a földmozgást.
Lövöldözés volt Donald Trump pennsylvaniai nagygyűlésén.
Kötelességteljesítés közben hősi halált haltak magyar katonák - számolt be a szomorú hírről a Honvédelmi Minisztérium közösségi oldalán.
Lehetetlenné vált a gondolák, vízitaxik, mentőhajók közlekedése.
Egy napig küzdöttek Ali életéért a magyarok, most örömteli hírek érkeztek róla.
Szemtanúk, illetve a nézők által beküldött videófelvételek tanúsága szerint Zsilvásárhelyen kémények dőltek le, a lehulló téglák pedig autókat rongáltak meg.
Mindkét mai földmozgás relatíve közel volt a magyar határhoz.
A külképviseletnek magyar állampolgárságú érintettről nincs tudomása.
A hivatásos tűzoltókból, mentősökből és katonaorvosokból álló 55 fős csapat munkáját két keresőkutya is segíti.